DŘEVINY

Typy větvení:
 - vidličnaté (dichotomické)
 - boční - monopodiální
              - sympodiální – monochazium
       - dichazium

Na větvičce můžeme vidět:
PUPENY - přezimující základy letorostů, listů nebo květů
-	nahé = bez obalných šupin; často bývají plstnaté nebo huňaté
-	polonahé = obalné šupiny jen ve spodní části
-	kryté = zcela chráněné obalnými šupinami
Vrcholové - terminální pupeny – na koncích větévek
Postranní - úžlabní pupeny – v úžlabí listů
-	samostatné - jen jeden pupen
-	souřadné  (kolaterální) – více pupenů vedle sebe
-	řadové –(seriální) - více pupenů ve svislé řadě
-	 sestupné - s nejstarším a největším pupenem nejvýš
-	vzestupné - s nejstarším a největším pupenem nejníže. 
Pupeny mohou být:
- přisedlé - svou bází přiléhají ke stranám nebo koncům větévek
- stopkaté - k větévce přisedají krátkou osní částí
- skryté - ponořené uvnitř listových polštářků
Postavení pupenů na větévce může být: 
- střídavé - stojí střídavě po stranách větévky
- vstřícné - stojí po dvou proti sobě na opačných stranách větévky
-	 přímo vstřícné - přesně ve stejné výši
-	 šikmo vstřícné - jeden výše než protistojný druhý
-	        křižmostojné

listovÉ jizvy – otisk na větvi, kde byl před opadem upevněn list; bývají na nich stopy po cévních svazcích 
brachyblasty - zkrácené větévky
TRNY- dřevnaté útvary původu osního, listového nebo trichomového
-	kolce - trnovitá ukončení větévek; často nesou pupeny, listy nebo listové jizvy
-	ostny – trnovité útvary vznikající z úkrojků listů nebo z chlupů
-	listové trny - bývají pod pupeny nebo větévkami, kde zastupují listy
-	trny palistového původu - párovité trny po stranách listů nebo listových jizev

POPIS jednotlivých druhů dřevin

Čeleď: bukovité (Fagaceae)

buk lesní (Fagus sylvatica L.) - buk lesný
Letorosty metlovité, tenké, hnědavé. Starší větévky tmavě hnědošedé, postranní často zkrácené, kroužkované. Pupeny podlouhle vřetenovité, přišpičatělé, krátce stopkaté, více než 2 cm dlouhé, odstálé, skořicově hnědé. Obalné šupiny přitisklé, s tmavším pruhem ve středu.

dub letní (Quercus robur L.) - dub letní
tzv. křemelák
Letorosty silné, podélně rýhované, olivově zelené až červenohnědé, s bělavými lenticelami. Starší větévky popelavě šedé nebo šedohnědé. Pupeny střídavé, široce vejčité, zaoblené, tupě pětihranné, světle hnědé, šupiny lemované, tvoří “vánočku”. Koncový pupen větší než ostatní, zpravidla obklopen několika postranními. Postranní pupeny odstávají.

dub zimní (Quercus petraea (Mattusch.) Liebl.) - dub zimný
tzv. drnák
Velmi podobný dubu letnímu, pupeny protáhlejší a špičatější.

 dub šípák (Quercus pubescens Willd.) - dub plstnatý
 Letorosty olivově zelené, světle hnědé až červenohnědé, šedoplstnaté. Pupeny podobné jako u d. letního, ale obalné šupiny plstnaté. Z báze pupenů vyrůstá často ojedinělý palist.

Čeleď: břízovité (Betulaceae)

bříza bradavičnatá (Betula pendula Roth.) - breza bradavičnatá (syn. B.verrucosa , B. alba)
Letorosty tenké, hnědavé, s voskovými bělavými bradavkami. Postranní větévky často zkrácené, kroužkované. Starší větévky šedohnědé. Pupeny střídavé, vejčitě kuželovité, zašpičatělé, zelenohnědé až červenohnědé, postranní pupeny poněkud odstávají.
olše lepkavá (Alnus glutinosa L.) - jelša lepkavá
Letorosty okrouhlé nebo tupě 3-hranné, lysé, červené až olivově hnědé, na koncích často bělavě ojíněné, s bělavými lenticelami. Starší větévky tmavě hnědé. Pupeny střídavé, vejčitě kyjovité, stopkaté, hnědofialové až červenavé, kryté zdánlivě 1 obalnou šupinou.

olše šedá (Alnus incana L.) - jelša šedivá
Letorosty okrouhlé nebo tupě 3-hranné, šedavé, ke konci jemně plstnaté. Pupeny jako u olše lepkavé, ale menší a štíhlejší. 

Čeleď: lískovité (Corylaceae)

líska obecná (Corylus avellana L.) - lieska obyčajná
Letorosty šedožluté, zprohýbané, hustě štětinaté. Větévky často bývají zakončeny jehnědovitými pupeny. Starší větévky tmavě hnědé. Pupeny střídavě dvouřadé, vejčité až kulovité, lesklé, tlusté, zaoblené, ze strany poněkud smáčklé, žlutavé až zelenohnědé.

habr obecný (Carpinus betulus L.) - hrab obyčajný
Letorosty tenké, metlovité, olivově hnědé, roztroušeně chlupaté, lesklé. Starší větévky černošedé. Pupeny střídavě dvouřadé, úzce kuželovité, přišpičatělé. Obalné šupiny zelenohnědé nebo světle hnědé, šroubovitě uspořádané, mírně odstávající. Květní pupeny jsou tlustší, vícešupinné.

Čeleď: ořešákovité (Juglandaceae)

ořešák královský (Juglans regia L.) - orech vlašský
Letorosty jsou tlusté, lesklé, hnědavé až zelenavé, s bělavými podlouhlými lenticelami. Starší větévky jsou šedohnědé až šedé, s přehrádkovanou dření. Pupeny střídavé, vejčitě kulovité, šedavé, koncový pupen je větší. Obalné šupiny jemně plstnaté. 

Čeleď: vrbovité (Salicaceae)

vrba jíva (Salix caprea L.) - vŕba rakyta
Letorosty ztluštělé, zelenavé až červenohnědé, lysé nebo sametově chlupaté. Starší větévky šedohnědé, lysé. Pupeny střídavé, vejčitě kuželovité, lysé, leskle žluté až červenohnědé, kryté 1 šupinou. Květní pupeny mnohem širší, se zahnutou zobánkovitou špičkou.

vrba bílá (Salix alba L.) - vŕba biela
Letorosty metlovité, žluto- až červenohnědé, u špice hedvábně plstnaté, ohebné, starší větévky hnědavě lesklé. Pupeny podlouhle špičaté, ze stran smáčklé, ploché, žluté až červenohnědé. 

vrba křehká (Salix fragilis L.) - vŕba krehká
Letorosty šedožluté nebo zelenohnědé, lesklé, starší větévky hnědavé, lesklé. Postranní větévky bývají v místě nasazení lámavé. Pupeny střídavé, podlouhle kuželovité, poměrně málo smáčknuté, přitisklé k větévce, silně lesklé, šedožluté až šedohnědé, při bázi často mívají světlý proužek.

topol černý (Populus nigra L.) - topoľ čierny
Letorosty světle žluté nebo žlutohnědé, okrouhlé, starší větévky šedé až šedočerné, postranní často uzlovité a kroužkované. Pupeny střídavé, kuželovité, ostře špičaté, lesklé, s lepkavým balzámovým povlakem, žlutohnědé až temně hnědé. Postranní pupeny poměrně velké, poněkud ven zakřivené a odstávající.

topol osika (Populus tremula L.) – topol´osika
Letorosty štíhlé, leskle žlutohnědé nebo hnědé, starší větévky bývají popelavě šedé až černošedé. Pupeny střídavé, dlouze přišpičatělé, světle nebo temně hnědé, květní pupeny vejčitě kulovité.

Čeleď: lipovité (Tiliaceae)

lípa srdčitá (Tilia cordata Mill.) - lipa malolistá
Letorosty zlatohnědé, někdy z 1 strany načervenalé, lysé, zprohýbané. Starší větévky šedohnědé. Pupeny střídavě dvouřadé, olivově zelené až červenohnědé, lesklé, kryté 2 šupinami.

lípa velkolistá (Tilia platyphyllos Scop.) - lipa veľkolistá
Oproti lípě srdčité má silnější a chlupaté letorosty a větší pupeny (světle hnědé, vejčité, tupé).

Čeleď: růžovité, podč. jabloňové (Rosaceae, podč. Maloideae)

jabloň lesní (Malus sylvestris Mill.) – jabloň lesná (plánka) 
syn. Malus communis
Letorosty šedohnědé až červenohnědé, lysé, na koncích bělavě plstnaté, starší větévky tmavohnědé; postranní zkrácené větévky se občas mění v kolce. Pupeny střídavé, kuželovité, červenohnědé, na okraji šupin bílé chloupky.

jabloň domácí (Malus domestica Borkh.) – jabloň pestovaná
Letorosty zelenohnědé, hnědé až tmavě fialově hnědé se stříbrnými zbytky pokožky a se světle šedými lenticelami, šedě chlupaté až plstnaté. Pupeny střídavé, krátce a zploštěle kuželovité, květní pupeny až vejčité nebo kuželovitě vejčité, plstnaté.

hrušeň obecná (Pyrus communis L.) – hruška obyčajná
Letorosty zelenohnědé až hnědé, se světlými lenticelami, lysé; kolce jen v juvenilním období. Pupeny střídavé, kuželovité, tmavě hnědé, lysé, špičaté. Výrazné krátké brachyblasty.

jeřáb ptačí (Sorbus aucuparia L.) – jarabina vtáčia
Letorosty leskle červenohnědé s popelavým povlakem. Starší větévky šedé až černošedé. Boční větévky často zkrácené. Pupeny černofialové, vejčitě kuželovité, hedvábně chlupaté, nelepkavé.

hloh (Crataegus sp.) - hloh 
Letorosty štíhlé, zprohýbané, olivově zelené nebo hnědé, starší větévky popelavě šedé. Často kromě kolců bývají na větévkách i kroužkované brachyblasty. Pupeny střídavé, spirální, kulovitě hranaté, leskle načervenalé. Při bázi postranních pupenů přisedá často trn.

Čeleď: růžovité, podč. slivoňové (Rosaceae, podč. Prunoideae)

třešeň ptačí (Prunus avium L.) – čerešňa vtáčia 
syn. Cerasus avium (L.) Moench
Mladé větve přímé, silné, lysé, lesklé, světle hnědé až červenohnědé, kryté popelavým povlakem, později tmavohnědé až hnědošedé, postranní větve nejčastěji krátké, kroužkované, bezlisté. Pupeny střídavé, květní pupeny vejčité až kuželovité, na vrcholu zaoblené, s mnoha červenohnědými, lepkavými šupinami, nahloučené na postranních zkrácených větévkách; listové pupeny menší, kuželovité, na vrcholu zašpičatělé.

višeň obecná (Prunus cerasus L.) – čerešňa višňová 
syn. Cerasus vulgaris Mill.
Mladé větve tenké, dlouhé s dlouhými úseky bez pupenů, vzpřímené, později převislé, lysé, světle fialovohnědé až červenohnědé, mnohdy s popelavým nádechem. Pupeny střídavé, vejčité až kuželovité, tupé, lysé, s červenohnědými na okraji světlejšími, slabě pilovitými šupinami.

meruňka obecná (Prunus armeniaca L.) – marhul’a obyčajná 
syn. Armeniaca vulgaris Lam.
Mladé větve červenohnědé, olivově hnědé až zelenavé, lysé, lesklé, s četnými lenticelami; starší hnědošedé. Pupeny střídavé, kuželovitě vejčité, tupě špičaté s červenofialovými až tmavohnědými šupinami; zpravidla po třech vedle sebe, pod pupeny výrazné polštářky. 

broskvoň obecná (Prunus persica (L.) Batsch) – broskyňa obyčajná 
syn. Persica vulgaris Mill.
Mladé větve tenké, lysé, na svrchní straně načervenalé až hnědavé, na spodní zelenavé až žlutavé s četnými lenticelami; starší hnědé. Pupeny střídavé, vejčité až kuželovité, špičaté, kryté hnědými, jemně brvitými šupinami, přitisklé.
 
švestka domácí (Prunus domestica L.) – slivka domáca
Letorosty zelenavé nebo červenohnědé, starší větévky lysé, tmavohnědé až šedé. Pupeny střídavé, kuželovité, špičaté, šupiny malé, tmavohnědé až fialově hnědé, postranní pupeny odstávající, někdy párovité nebo po třech; výrazné listové polštářky.

trnka obecná (Prunus spinosa L.) – slivka trnková
Letorosty hnědavé, šedavě plstnaté, později až lysé, tmavošedé , často přeměněné v kolce. Pupeny střídavé nebo nahloučené, malé, kulovité s hnědými až červenohnědými, roztroušeně chlupatými, brvitými šupinami.

Čeleď: růžovité, podč. růžové (Rosaceae, podč. Rosoideae)

ostružiník maliník (Rubus idaeus L.) – malina, ostružina malinová
Letorosty žlutohnědé, podélně rýhované, oblé, jehlovitě ostnité, ostny roztroušené po celém obvodu prýtu, rovné nebo slabě zahnuté. Starší větévky hnědavé.s částečně se odlupující kůrou. Pupeny střídavé, kuželovité, špičaté, světle hnědé s obrvenými šupinami, postranní pupeny odstávající.

ostružiník křovitý (Rubus fruticosus agg..) – ostružina černicová, černica
Letorosty zelenavé, na sluneční straně až vínově červené, nesou podlouhlé ostny na bázi rozšířené, z boků smáčklé, kuželovité, rovné nebo srpovitě dolů skloněné. Starší větévky hnědé, lesklé, rovněž ostnité. Pupeny střídavé, kuželovitě vejčité, světle červenohnědé, při bázi obklopeny zbytky listové pochvy.

růže šípková (Rosa canina L.) – ruža šípová
Letorosty zelené, starší větévky olivově hnědé nebo načervenalé. Na všech větvích nazpět zahnuté ostny se širokou bází, které přisedají pod pupenem a lze je snadno odlomit. Pupeny střídavé, drobné, zaokrouhlené, s načervenalými obalnými šupinami.

Čeleď: meruzalkovité, srstkovité (Grossulariaceae)

rybíz černý (Ribes nigrum L.) – ríbezl’a čierna
Letorosty ztluštělé, lesklé, pýřité a žláznaté, hnědavé až žlutohnědé, starší větévky šedavé se silně loupavou pokožkou. Pupeny střídavé, vejčitě oválné, tupé, světle hnědé, krátce stopkaté, pýřité nebo občas se žlutými olejovitými žlázkami. Silně voní pižmem.

rybíz červený (Ribes rubrum L.) – ríbezl’a červená
Letorosty krátce roztroušeně pýřité až olysalé, bezžlázné, žlutavě šedé, starší větvičky šedavé, postranní často zkrácené. Pupeny střídavé, vejčitě kuželovité, krátké, červenohnědé, přitiskle chlupaté, na postranních větévkách často nahloučené.

srstka obecná, angrešt (Ribes uva-crispa L.) – egreš obyčajný 
syn. Grossularia uva-crispa
Letorosty bělošedé, lesklé, hustě trnité 1-3dílnými trny. Pupeny střídavé, vejčitě protáhlé, přisedlé, šupiny brvité, kaštanově hnědé. Pupeny často na krátkých brachyblastech.

Čeleď: révovité (Vitaceae)

réva vinná (Vitis vinifera L.) – vinič hroznorodý
Letorosty žlutohnědé až červenohnědé, lysé nebo vločkatě pýřité. Pupeny polokulovité, světle hnědé, plstnaté. Má rozvětvené úponky postavené na uzlině vždy proti pupenu.

Čeleď: bobovité (Fabaceae)

trnovník akát (Robinia pseudoacacia L.) - agát biely
Letorosty zprohýbané, zpočátku olivově zelené, později červenohnědé, lesklé, okrouhle pětihranné. Starší větévky tmavě hnědé, trnité (dva nahoru ohnuté, ploché trny). Pupeny střídavé, skryté v listovém polštářku, v úžlabí 2 postranních ostnů. Na jednoletých větévkách ostny někdy chybí.

Čeleď: simarubovité (Simaroubaceae)

pajasan žláznatý (Ailanthus altissima (Mill) Swingle) pajasan žláznatý 
Letorosty jsou velmi silné, olivově hnědé, s rezavými lenticelami a širokou, rezavě hnědou dření. Starší větévky šedočerné. Pupeny střídavé, malé, polokulovité, kryté 2 rezavě chlupatými šupinami. Pupeny jsou daleko od sebe.

Čeleď: platanovité (Platanaceae)

platan javorolistý (Platanus acerifolia Willd.)
Kříženec mezi p. západním (P. occidentalis) a p. východním (P. orientalis). 
Letorosty zprohýbané, zelenavě hnědé, starší větévky žlutohnědé. Pupeny střídavé, kuželovité, kryté jednou kápovitou zelenohnědou šupinou, pupeny obejmuté rozšířenou bází řapíku.

Čeleď: javorovité (Aceraceae)

javor mléč (Acer platanoides L.) - javor mliečny
Letorosty červenohnědé, lesklé. Starší větévky šedohnědé, postranní často zkrácené, kroužkované. Pupeny vstřícné, vejčité, tupé, obalné šupiny kýlnaté, červenohnědé. Postranní pupeny přitisklé. Vrcholový pupen větší, po straně dva menší pupeny.

javor klen (Acer pseudoplatanus L.) – javor horský
Letorosty zelenavě šedé, starší větévky šedohnědé, postranní často zkrácené, kroužkované. Pupeny vstřícné, vejčitě přišpičatělé, postranní pupeny odstávají. Obalné šupiny leskle zelené, hnědě lemované. Vrcholový pupen jeden, výrazně velký.
 
javor babyka (Acer campestre L.) - javor pol´ný
Letorosty hnědavé, tenčí, ke konci jemně plstnaté. Starší větévky často s podlouhlými, rezavě hnědými korkovými lištami. Pupeny vstřícné, malé, Obalné šupiny hnědé, jemně huňaté.

javor jasanolistý (Acer negundo L.) – javor jaseňolistý
Letorosty hladké, lysé, tmavě zelené až nahnědlé s šedomodrým voskovým povlakem, zřetelně článkované, starší větvičky tmavohnědé, lesklé. Pupeny vstřícné, polokulovité, s hedvábně chlupatými šupinami; vrcholový pupen kuželovitý, špičatý, postranní pupeny vejčitě kuželovité, k větvičce přitisklé.

Čeleď: jírovcovité (Hippocastanaceae)

jírovec maďal (Aesculus hippocastanum L.) - pagaštan konský
Letorosty jsou silné, světle hnědé až šedohnědé, často hustě kroužkované. Starší větévky bývají tmavohnědé. Pupeny vstřícné, velké, vejčitě kuželovité, vícešupinné, silně lepkavé, koncový pupen výrazně větší (2-3 cm), špičatý, lesklý. Pod ním často bývá ještě jeden menší pupen

Čeleď: olivovníkovité (Oleaceae)

jasan ztepilý (Fraxinus excelsior L.) - jaseň štíhly
Letorosty silné, přímé, šedavé, v místě vrcholového pupenu silně smáčklé. Starší větévky černavé, časté jsou i uzlovitě zkrácené větévky. Pupeny vstřícné, s kožovitými obalnými šupinami. Terminální pupen větší, široce vejčitý, přišpičatělý, postranní pupeny polokulovité, často šikmo vstřícné. Obalné šupiny černé, hustě plstnaté.

šeřík obecný (Syringa vulgaris L.) - orgován obyčajný
Letorosty přímé, silné, olivově zelené, starší větévky šedé. Pupeny vstřícné, křižmostojné, vejčitě špičaté, kryté křižmostojnými kýlnatými šupinami zelené až hnědě fialové barvy. Koncové pupeny jsou párové, postranní jsou menší, odstálé od větévky. Květenstvím jsou hroznovité laty, jejichž zbytky vytrvávají na větvích i v zimě. 

ptačí zob obecný (Ligustrum vulgare L.) - vtáčí zob obyčajný
Letorosty přímé, metlovité, žlutavě šedé, s vyniklými hnědavými lenticelami a vyniklými listovými polštářky. Starší větévky šedohnědé. Pupeny šikmo vstřícné, zřídka vstřícné, hnědé, kuželovitě vejčité, přišpičatělé, koncový pupen větší než přitisklé postranní. 

forzítie = zlatice (Forsythia) - forzítia
tzv. zlatý déšť 
Letorosty žlutohnědé nebo žlutozelené, s četnými bradavičnatými lenticelami. Starší větévky šedohnědé, s místy se odlupující kůrou. Pupeny vstřícné, křižmostojné, podlouhlé, špičaté, 4-hranné, světle až okrově hnědé. Obalné šupiny ve větším počtu, na okraji červenohnědě brvité. 

Čeleď: bezovité (Sambucaceae)

bez černý (Sambucus nigra L.) - baza čierna
Letorosty silné, světle šedohnědé, s četnými podlouhlými lenticelami. Starší větévky hnědavé, mají okrouhlou měkkou bílou dřeň (tzv. bezová duše). Pupeny vstřícné, sestupné, vejčitě přišpičatělé, jen naspodu kryté červenohnědými obalnými šupinami, mezi nimiž vyčnívají zelené zárodky listů (polonahé).

Čeleď: zimolezovité (Caprifoliaceae)

 pámelník bílý (Symphoricarpos albus L.) - imelovník biely
syn. S. rivularis – p. poříční
Letorosty tenké, šedavě až žlutavě hnědé, starší větévky temně hnědé nebo temně šedé. Pupeny vstřícné, drobné (2-5 mm dlouhé), vejčitě tupé, s větším počtem obalných šupin. Od větévky odstávají v širokém úhlu (ne kolmo jako u zimolezů). 

zimolez obecný (Lonicera xylosteum L.) - zemolez obyčajný
= z. pýřitý
Letorosty šedé, lysé, duté. Starší větévky šedohnědé, ±lysé. Pupeny vstřícné, vzestupné, vejčitě kuželovité, zašpičatělé, žlutavé, huňatě chlupaté, s větším počtem volně odstávajících šupin. Postranní pupeny odstávají téměř kolmo, často mají přídatné nadřazené pupeny.

zimolez tatarský (Lonicera tatarica L.) – zemolez tatársky
Letorosty žlutavě šedé až šedohnědé, lysé, s malými načernalými lenticelami, duté nebo s hnědou dření; starší větévky šedé. Pupeny vejčitě kuželovité, menší a okrouhlejší, postranní odstálé, šupiny na okraji brvité. 

Čeleď: jesencovité (Celastraceae)

brslen evropský (Euonymus europaeus L.) - bršlen európsky
syn. E.vulgaris
Letorosty zelené, okrouhle 4-hranné, starší větévky se 4 fialově hnědými lištami. Pupeny vstřícné nebo šikmo vstřícné, vejčité, přišpičatělé, postranní přitisklé. Obalné šupiny zelené, červenohnědě lemované, slabě kýlnaté.

brslen bradavičnatý (Euonymus verrucosus Scop.) – bršlen bradavičnatý
Větévky hustě poseté tmavě hnědými bradavkami. Starší větévky šedohnědé. Pupeny jsou jako u b. evropského, ale obalné šupiny rozestálé.