1. Hydromechanika, hydraulika, dělení, co je obsahem, co jsou tekutiny, dělení. 
Hydraulika=část mechaniky tekutin, zkoumá kap.v klidu i v pohybu
-	hydrostatika – zkoumá kap. v klidu, řeší tlak a tlakové síly hydrodynamika – zkoumá kap. v pohybu
Tekutiny – soustředění molekul (velmi pohyblivé), jejichž vazby jsou volnější než u pev. látek, účinkem vnějších sil se nevratně deformují, je to spojité prostředí (kontinuum), dělíme je na kapaliny a plyny + páry
2. Dělení sil působících na kapalinu, (pro každý druh uveďte příklad a způsob výpočtu).
a) vnitřní (molekul. úroveň) - vznik díky el. magnet. jevům, tepel. poh.b) vnější: 1. homostnostní (setrvačné, odstředivé, tíha F=ma, hybn. p=mv, gravitace, G=mg) - působí na celou hmot. kap.     2. plošné (tlakové, tečné, kapilární) F=σS
3. Jednotky a veličiny v hydraulice, dělení, příklady.
základní: kilogram, metr, sekunda násobné: tera 12, giga 9, mega 6, kilo 3, hekto 2, deka 1, deci -1 centi -2, mili, mikro, nano, piko12 
doplňkové: radián, steradián vedlejší: minuty, hodiny, stupeň - rovinný úhel, litr, tuna, hektar
odvozené: hustota kg/m3, rychlost m/s, síla N, práce J, výkon W, tlak Pa 
4. Základní fyzikální vlastnosti kapalin.
měrná hmotnost (hustota) ρ=m/V, závisí na teplotě a tlaku, čím vyšší t tím menší hustota stlačitelnost β(ideál. kap. je nestlačitelná, skuteč. kap. je stlačitelná) – změna objemu kap. při změně vněj.tlaku tepelná roztažnost V=Vo (1+ βt) – změna objemu kap. vlivem tep.změn vazkost (viskozita) - odpor částic kap. proti posuvům (zákon o vnitřním tření), síla vnitřního tření T nezávisí na p, závisí na druhu kapaliny a rychlostním spádu mezi dvěma vrstvami kap. 
povrchové napětí (kapilarita) na rozhraní s jinou látkou, (kap. elevace - lpí na stěnách, deprese - ne)
5. Tlak (statický), hydrostatický- určení tlaku v libovolném místě kapaliny
tlak p=F/S (Pa) - působí kolmo na tlačenou plochu, nezávisí na směru (ve všech směrech stejný -skalár), závisí na poloze, hydrostatický tlak v hloubce h: p=ρgh, celkový statický tlak v hloubce h:ps=pv+ ρgh (vnější tlak na hladinu + hydrostatický tlak), tlak měříme manometry  
6. Vysvětlete pojem tlaková výška, relativní a absolutní pojetí tlaku, přetlak a podtlak.
tlaková výška – hloubka bodu pod hladinou, p/ρg=pv/ρg+h (tlak převedený na výšku sloupce kap. – grafické znázornění tlaku)
absolutní tlak – odečítá se od nulové hodnoty tlaku, p=pat.+ρgh (pat.=101324,72 Pa) relativní tlak (přetlak, podtlak) – vztažen ke smluvené hodnotě...k tlaku ovzduší pat přetlak – rozdíl statického a atm. tlaku, pp=ps - pat 
podtlak – rozdíl atmosférického a statického tlaku, ppa=pat - ps
7. Vysvětlete pojmy: rovňová plocha, hladinová plocha, geodetický a energetický horizont.
rovňová (hladinová) plocha - geometr. místo bodů stejných tlaků (p=konst.), plocha kolmá k vektoru výsl. zrychlení, působícího na kapalinu GH – hladinová plocha, od které měříme energet. výšky, nejnižší hladina nebo nejnižší rozhraní kapalin.
EG - plocha bodů s celkovou potenc. energií systému
8. Eulerova rovnice hydrostatiky.
součet objemových a plošných sil je roven nule: Fo+Fp=0 (objemové dFox=ax*ρ*dx*dy*dz)
 (plošné dFpx1=p*dy*dz,dFpx2=(p+dp)*dy*dz)
9. Spojité nádoby, postup řešení.
řeší se sestavením rov. tlakové rovnováhy ke zvolené rovňové ploše:1) volba geod. horizontu - do nejníže položené hladiny nebo do nejníže položeného rozhraní dvou kapalin 2) sestavení rovnice a určení neznámé na základě rovnosti tlaků na GH (př. pv+ ρ1gh2 + ρ2gh1=pat)
10. Piezometr, schema.
Piezometr - slouží k měření tlakové výšky h=p/ρg    -pří určité rychlosti vystoupá vodní sloupec do určité výšky                  
11. Pascalův zákon, podmínky platnosti, Archimedův zákon.
P.z.:tlak v kap., která je v klidu, se říší všemi směry stejně (kap. prakticky nestlačitelná) předpoklad….Fo<<Fp   z Euler. r. h. vyplývá  (a  0, ρ≠0)   grad p=0  tj. p=konst. A.z.: objem kap. vytlačené tělesem se rovná objemu ponořené části tělesa (těleso ponořené do kap. je nadlehčováno silou rovnou tíze kap. tělesem vytlačené)
12. Zatěžovací těleso, zatěžovací obrazec, hydrostatické paradoxon.
zatěžovací těleso – v každém bodě plochy vynesený kolmo na hladinu, F=pS=ρghs zatěžovací obrazec – znázornění zatěž. tělesa
hydrostatické paradoxon – síla na dno nezávisí na tvaru nádoby (př.nádoby různého tvaru s různým množstvím kap., ale mající stejnou velikost dna a výšku hladiny v nádobě budou mít sílu na dno stejnou)
13. Výpočet hydrostatické síly na rovinnou vodorovnou plochu, S v hloubce y.
F=ρghS=ρgVzt   (Vzt…objem zatěžovacího tělesa, S…tlačená plocha) Hydr. síla se rovná tíze sloupce kap, jehož základnou je tlačená plocha a výškou hloubka plochy pod hladinou, tj. rovná se tíze zatěžovacího tělesa. Hydrost. síla působí vždy v těžišti zatěžov. tělese.
14. Výpočet hydrostatické síly na libovolnou rovinnou plochu.
rovinná šikmá plocha: F=ρgztS  (zt…hloubka těžiště zatěžované plochy, kterou musíme nejprve vypočítat:zt=y*sinα – šikmou plochu převedeme na vodorovnou). Hydr. síla dána tíhou tatěž. tělesa a působí v těžisti.
15. Určení hydrostatické síly pomocí zatěžovacích obrazců, podmínky použití, schema a postup výpočtu.
použitelná pouze v případě,že hrazený otvor je obdélníkový nebo čtvercový (rozložení tlaku je v jednotlivých řezech sejné)Zatěžovací obrazec nanáším kolmo a stačí dva body (výška hladiny a hloubka hrazení) F=ρ*g*b*Szo, objem zatěžovacího tělesa: Vzo=b*Szo
16. Metoda rozkladu hydrostatické síly na složky, postup.
použitelná pro zakřivené plochy a vícekrát zalomené plochy. Výsledná hydr. síla se rozloží do dvou směrů, na vodorovnou složku Fx=ρgSzt sinα (kde α je úhel sklonu zatěž. plochy od vodor. roviny, S*sinα je průmět plochy S do svislé roviny) a svislou složku Fz=ρgSzt cosα  (S*cosα je průmět plochy S do vodorovné roviny – hladina) Výsledná hydrost. síla F= (Fx² + Fy²)½
17. Hydrodynamika, Lagrangeova a Eulerova metoda.
Hydrodynam. se zabývá ději probíhající při toku tekutin a při pohybu těles v tekutinách Lagr.m.: studie toku z hlediska pohybujícího se vnitřního bodu v toku (např. loď, kdy se nechám unášet proudem a měřím danou veličinu)
Euler. m.: studie toku z pohledu stabilního bodu mimo tok (např. když sedím na kameni v řece a měřím danou veličinu)
18. Vysvětlete pojmy trajektorie, proudnice, proudová trubice, nakreslete schema.
trajektorie (dráha) – jednotlivé polohy částice (změna polohy v čase), dráha částic tekutiny
proudnice – čára, jejíž tečny mají v daném okamžiku směr vektoru rychlosti, v každém bodě křivky je rychlost dána tečným vektorem, v kolmém směru je vektor nulový  žádná kap. nemůže vstupovat či vystupovat kolmo na proudnici
proudová trubice – pomyslná trubice v proudovém poli, jejíž plášť je tvořen proudnicemi (proudnice jsou vedené po obvodu)
19. Vysvětlete pojmy : bodová rychlost, průřezová rychlost, průtok, průtočný průřez a jeho ploch, omočený obvod, hydraulický poloměr, sklon dna,bodová rychlost u (m/s) = ds/dtprůřezová rychlost v (m/s) = 1/S ∫udS = Q/S – střední hodnota rychlosti v průtočném průřezu, změřením rychlosti v bodech získám rychlostní profil, který převedu na obdélník a tím dostanu průměrnou rychlost v průřezovém profilu průtok (objemový) Q (m³/s) = vS– objem kap., který proteče průtočným průřezem za jednotku času
průtočný průřez – plošný obsah S řezu proudu plochou kolmou v každém bodě na směr rychlosti omočený obvod O(m)– délka části obvodu průtok. průřezu, na které se kap.stýká s pevným vedením proudu (součet délek, kde se kap. dotýká stěn) hydraul. poloměr R (m) = S/Osklon dna (hladiny,..) i (-)je rozdíl geodetických výšek dna, připadajících na jednotku délky (dosazujeme v deset.vyjádření)
20. Ideální a skutečná kapalina, dělení režimů proudění ideální kapaliny.
ideál. kap. – považována za nestlačitelnou s nulovou viskozitou a ztrátami výparem dle otáčivosti kolem vlastní osy se dělí proudění id. kap na vířivé a nevířivé    skuteč. kap. – stlačitelná s vnitřím třením
21. Dělení proudění skutečné kapaliny ( uveďte dělení podle alespoň tří kritérií)
a) dle fyz. vlast.: laminární (proudění ve vrstvách) x turbulentní (částice přecházejí z 1 vrstvy do 2, mísí se, nahodilý jev)
b) dle rozděl. rychl. v prostoru: rovnoměrné x nerovnoměrné c) dle závislosti na čase: ustálené (veličiny se během času nemění), neustálené (rychlost, prostor, tlak,…se mění s časem) d) dle vedení proudu: s volnou hladinou x tlakové x v paprscích
22. Rovnice kontinuity, princip odvození. Rovnice kontinuity pro ustálené proudění nestlačitelné kapaliny.
ρ1S1v1=ρ2S2V2=konst.=Qv  rov.kon.(spojitosti)vyjadřuje zákon zachování hmotnosti–zvolím si kontrolní oblast, kdy přítok a odtok z této oblasti by se měl rovnat(jinak hraje roli stlačitelnost)Pro nestlačitelnou kap.:S1v1=S2V2=konst.=Qv (hustota je konstatní)
23. Eulerova rovnice hydrodynamiky, princip odvození.
pouze pro id. kap,součet plošných a objemových sil se rovná setrvačným silám: dFo+dFp=dFs (při pohybu ideal. kap. působí síla setrvačná proti silám plošným a objemovým)
24. Vysvětlete pojmy : tlaková a rychlostní výška, Coriolisovo číslo. Pro který režim je Coriolisovo číslo rovno jedné.
tlaková výška p/ρg - tlak převedený na výšku sloupce kap. – grafické znázornění tlaku  rychlostní výška  v²/2g (určuje se Pitotovou trubicí) – vzdálenost tlakové čáry od čáry energie Coriolisovo číslo α – přenásobujeme jím rychlostní výšku, pokud není v proudové trubici rovnoměrně rozložena rychlost (α=1..turbulent. proud, α=2…laminár. proud.)
25. Mechanická energie, dělení, určení jednotlivých částí mechanické energie.
E= v²/2+gh+p/ρ=konst.  kinetická ener. Ek=mv²/2…kin. en. hmotnostní jedn. ek=v²/2
polohová ener. Ep=mgh…pol. en. hmot. jednotky ep= gh  tlaková ener. Et=mp/ρ
26. Pitotova trubice – nakreslete schéma a k čemu slouží.
k měření rychlostních výšek,  Z rozdílů hladin spočítáme výšku: h1+p1/ρg+u1²/2g=h2+p2/ρg+u2²/2g     (u2=0, h1=h2, u1=u)
27. Venturimetr – schema – k čemu slouží.
pro měření průtoků -před zúžením - p1/ρg+αv1²/2g=p2/ρg+αv2²/2g- po zúž. 
rozdíl. tlak. výšek = rozdíl rychlost. výšek: p1/ρg-p2/ρg=H=αv2²/2g- αv1²/2g  αv2² (1-m²)=2gH, m=S2/S1
po úpravě Q=v2S2=μvS2(2gH)½  (ve ventur. vznikají místní ztráty)
28. Ztráty, dělení, způsoby výpočtu jednotlivých druhů ztrát. Jak se jednotlivé druhy ztrát projevují na průběhu čáry energie,  tlakové čáry a energetického horizontu.
při proudění skuteč. kap. dochází ke ztrátám Z=Zm+Zt (Zm…místní ztráty =ξv²/2g, Zt…ztráty třením=λ*L/D* v²/2g, ξ, λ…součinitelé ztrát) ztráty místní vznikají zúžením nebo rozšířením proudu, ohybem potrubí, uzávěrkou, vtokem, výtokem, na přepadu, způsobují pokles čáry energie skokem, na tlakové čáře se projevuje poklesem i vzestupem 
ztráty třením závisejí na mater. a stavu potrubí, koryta, pokles ČE i TČ pozvolný,   
29. Místní ztráty, druhy, způsob výpočtu, jejich vliv na průběh ČE a TČ.
Zm=ξv²/2g vznikají zúžením nebo rozšířením proudu, ohybem potrubí, uzávěrkou, vtokem, výtokem, na přepadu, způsobují pokles čáry energie skokem, na tlakové čáře se projevuje poklesem i vzestupem
30. Ztráty třením, na čem závisí u potrubí a v otevřených profilech, jak se projevují na průběhu ČE a TČ.
Zt=λ*L/D* v²/2g, závisejí na mater. a stavu potrubí, koryta, pokles ČE i TČ pozvolný,   
31. Bernoulliho rovnice pro ideální kapalinu, schema – vysvětlit jednotlivé členy.
h+H+pat/ρg+vo²/2g=h2+ pv/ρg+ v2²/2g  v2 (h..polohová výška, H..hydrostat. výška, pat/ρg..tlaková výška, vo²/2g..rychlostní výška)
použití: a) v proudové trubici se zvolí 2 průřezy b) zvolí se libov. vodor. rovina GH  c) sestaví se B.R. pro dva zvolené průžezy
32. Bernoulliho rovnice pro skutečnou kapalinu, schema – vysvětlit jednotlivé členy.
h1+p1/ρg+v1²/2g=h2+ p2/ρg+ v2²/2g+∑Z 
33. Hybnost. Věta o hybnosti.
věta o hybnosti je vektor. rov. Vychází z 2. New. z. a pro případ ustáleného proudění v daném směru vyjadřuje skutečnost, že výslednice vnějších sil je rovna změně hybnosti mezi vstupním a výstupním průřezem ∑F=βρQ(v2 – v1)  β…Boussinesqův součinitel
34. Laminární a turbulentní proudění, Reynoldsovo číslo.
laminární proudění – proudění ve vrstvách, částice nepřecházejí z 1 vrstvy do 2, malé rychlosti v malých průřezech, silně vazké kap. (za nízkých teplot), coriol. č. je α=2… (pokud není v proudové trubici rovnoměrně rozložena rychlost)
turbulentní proudění – částice přecházejí z 1 vrstvy do 2, mísí se, nahodilý jev  dochází ke změnám hybnosti, síly…,coriol.č. je α=1.
Re = vd/ц  (v..střední rychl., d..průměr potrubí, ц..kinet. viskozita tekutiny)…k určení přechodu laminárního na turbulentní proudění. Kritická oblast – přechod lam. a tur. pohybu (Re 2300 – 5000). 

35. Nakreslete schematicky závislost ztráty třením na rychlosti z Reynoldsova pokusu. Označte režimy    proudění a vyjádřete závislosti v na i pro jednotlivé režimy.
Reyn. pokus: Zt=a*v na a -a) vazká podvrstva – laminární režim
b) přechodná oblast – kap. začíná mít turbulentní ráz    c) turbulentní jádro – turbulentní ráz
36. Reynoldsovo číslo, na čem závisí, kritické hodnoty.
Re = vd/ц  (v..střední rychl., d..průměr potrubí, ц..kinet. viskozita tekutiny)…k určení přechodu laminárního na turbulentní proudění. Nejnižší hodnota při níž dochází k přechodu prouděni lam. V turb. Je dolní kritické číslo Re=2300.
37. Druhy drsností.
a,absolutní – výška výstupků nerovností povrchů    b,hydraulická – ekvivalentní písková drsnost o takové výšce výstupků Δ, aby v kvadratické oblasti zůstala ztráta třením shodná s hodnotou na skutečném potrubí 
c,relativní – poměr hydraulické drsnosti a charakter. rozměru Δ/D, Δ/r,..
38. Co je vazká podvrstva, příčný profil při turbulentním režimu-jednotlivé oblasti.
tloušťka vazké podvrstvy δ=33,4D/(Re√λ), závisí na δ=f(D,Re,λ) a) vazká podvrstva – laminární režim 
b) přechodná oblast – kap. začíná mít turbulentní ráz    c) turbulentní jádro – turbulentní ráz
39. Hydraulicky hladké potrubí, na čem závisí součinitel ztráty třením.
jestliže tloušťka vazké podvrstvy δ zakryje výstupky na stěně potrubí δ>5Δ (Δ…výška výstupků)
δ se zmenšuje s rostoucím Re – potrubí může být při malých rychlostech hydr. hl. a při vysokých hydr. drsné, uplatňuje se plně vazkost kapaliny λ=f(Re)…součinitel ztrát třením závisí na Re    Blasius: λ=0,3164/Re na 0,25  …..do Re….-10 na 5
40. Přechodná oblast mezi hydraulicky hladkým a drsným potrubím. Na čem závisí součinitel ztráty třením
ohraničené Blasiovou přímkou a křivkou, na které tloušťka vazké podvrstvy δ=5Δ
souč. ztráty třením závisí na Re a na relativní drsnosti λ=f(Re,r/Δ)   Frenkel: 1/√α=-2log[Δ/3,71D+(6,81/Re)na 0,9]
41. Hydraulicky drsné potrubí, na čem závisí součinitel ztráty třením.
oblast kvadratických odporů, tloušťka vazké podvrstvy δ<5Δ s plně rozvinutým tur. proud…..souč. ztráty třením závisí na relativní drsnosti λ=f(r/Δ)     Nikuradse: 1/√α=2log*3,71D/Δ
42. Postup řešení trubního systému pro ideální kapalinu (Bernoulliho rovnice) – schéma.
p/ρg+v1²/2g+h=p/ρg+v2²/2g+h2
43.Postup řešení trubního systému pro skutečnou kapalinu (Bernoulliho rovnice) – schema.
to samé jako u 42 jen +Σztrát
46.Froudovo číslo, na čem závisí, k čemu slouží.
pro hrubý odhad typu proudění Fr=v/(g*ys)½   ys=S/B (B..šířka v hladině, ys..střední hl.) závísí na rychlosti, gravit. zrychlení a hloubce    Fr<1..říční (podkritické) proudění, menší rychl., větší hloubky  
                  Fr>1..bystřinnné (nadkritické), velké průřezové rychl. s malými hloubkami        Fr=1..kritické, y=yk
47.Co je měrná energie průřezu, definujte kritický režim proudění pro Q=konst. a ED=konst.
Měrná en. pr. – množství energie, které náleží jednotce tíže kap., protékající určitým průřezem, vztažené k nejnižšímu bodu průřezu ED=y+ αv²/2g=y+αQ²/2gS²  Kritický režím: vzniká pro Q=konst  ED=min., pro ED=konst  Q=max.
48.Postup určení kritické hloubky pro ED=konst. V grafu vyznačte hloubku říčního a bystřinného proudění.
Ed konstantní=kochova křivka  Ed=h+v²α  nahoru-říční dolu-bystřiné
49.Postup určení kritické hloubky pro Q=konst. V grafu vyznačte hloubku říčního a bystřinného proudění.=na přípravě
50.Říční, kritický, bystřinný režim proudění.
a)Fr<1..říční (podkritické) proudění, menší rychl., větší hloubky (y > yk)
b)Fr>1..bystřinnné (nadkritické), velké průřezové rychl. s malými hloubkami (y< yk) c)Fr=1..kritické, y=yk, často se zjišťuje v praxi
53. Geometrické a hydraulické charakteristiky rovnoměrného proudění s volnou hladinou.
geom. ch.: 1) rozměry průtokového profilu (šířka ve dně, skon svahů, průměr,…) 2) průtočná plocha…S 3) omočený obvod…O, 4) hydraulický poloměr…R + sklon dna 5) šířka v hladině…B 6) podélný sklon..i 7) hloubka…yhydraul. ch.: 1) stupeň drsnosti..n, 2) rychlostní součinitel (Chezyho)..C (√m /s) 3) střední průřez. rychlost…v 4) průtok…Q
54. Dělení příčných profilů a podélných koryt vodních toků- vysvětlete.
dle tvaru průtok. profilu:1)prizmatické kanály–konst.geomet.vlast.po délce toku, 2)neprizmatické k.–proměnný tvar po délce, změny lze matem. definovat jako fce S resp. O 3)přirozená koryta – nepravidelný tvar měnící se po délce toku příčné profily: jednoduché (obdélník,trojúhel.,lichob.,),složené(kromě dna lze nalézt ještě jednu vodorovnou část–např.složený lichob.profil), přirozené
55. Uveďte postup určení průtoku,Q při rovnoměrném proudění s volnou hladinou. Jaké veličiny potřebujete znát.
Q=C*S*√Ri  (S..průtočná plocha,O..omočený obvod,    R..hydraul. poloměr=S/O,C..rychlostní souč = 1 / n*Rna1/6
56. Uveďte postup určení podélného sklonu,i při rovnoměrném proudění s volnou hladinou. Jaké veličiny potřebujete znát.
Q=C*S*i√Ri     sklon dna i=Q²/C²*S²*R  c-čéziho koeficient
57. Uveďte postup určení stupně drsnosti,n při rovnoměrném proudění s volnou hladinou. Jaké veličiny potřebujete znát.
Q=C*S*√ Ri  c=1/n*R na1/6   n=R na1/6 /C       nebo pokud známe Q, y, b, 1:m, io…určíme S, O, R, C
58. Uveďte postup určení hloubky,y při rovnoměrném proudění s volnou hladinou. Jaké veličiny potřebujete znát.
graficko – početně (konsupční křivka tj. závislost Q(y))Q1,Q2,Q3 a y1,y2
59. Uveďte postup určení šířky ve dně,b při rovnoměrném proudění s volnou hladinou. Jaké veličiny potřebujete znát.
Zvolím si b1,b2 spočítám Q1,Q2—vynesu na graf a odečtu co potřebuju
60. Postup řešení složených profilů při rovnoměrném proudění s volnou hladinou.
řešíme pomocí dělení na jednoduché profily  Q=QI+QII+QIII   U části II do omočeného obvodu připočítáváme
svislice CC´a FF´. Na svislice CC´a FF´ bereme      stejný stupeň drsnosti jako v hlubší části tj, v kynetě.
61. Chezyho rovnice. Vysvětlete jednotlivé členy.
v=C*√Ri tedy Q=C*S*√Ri  (C..Chezyho rychlostní souč., R..hydraulický poloměr= S/O, S..průtočná plocha, i…podélný sklon dna 
62. Na čem závisí Chézyho součinitel podle Manninga a Martince. Co je stupeň drsnosti,n a specifický průměr zrna, ds.
oba závisí na hydraul. poloměru R + Martinec je založen ještě na specif. průměru zrna  Manning: C=1 / n*Rna1/6, 
Martinec: C=17,72 (logR/ds +0,77) stupeň drsnosti ns=n1*O1+n2*O2+…ni*Oi /  O1+O2+…Oi
spec. prům. zrna ds – charakterizuji materiál, vychází ze sítových rozborů
63. Vysvětlete a matematicky popište ustálené a neustálené proudění. Vysvětlete rovnoměrné a nerovnoměrné proudění.
rovnoměrné pr. – hloubka vody v korytě, průtočná plocha, průřezová rychl. jsou v každém příčném řezu konstantní, ČE, vodní hladina a dnou jsou rovnoběžné 
nerovnoměrné proudědí kde se mění sklon dna,drsnost koryta,ve dně koryta stupně atd,s délkou se rozšiřuje resp.zužuje příčný prof
64. Nerovnoměrné proudění. Vysvětlete princip řešení pomocí metody po úsecích.
v prizmat. korytech – kde se mění sklon dna, drsnost koryta, ve dně koryta stupně atd  
v neprizmat. kor. – s délkou se rozšiřuje resp. zužuje příčný profil   Řešení po úsecích s využitím Bernoulliho rov. 
65. Křivka vzdutí a snížení při nerovnoměrném pohybu. Definujte matematicky nerovnoměrné proudění.
křivka vzdutí (dy/dl)>0…(y1<y2) po proudu se hloubky zvětšuje    křivka snížení (dy/dl)<0…(y1>y2) po proudu se hloubky zmenšují
66. Napište základní rovnici plnění a prázdnění nádob a nádrží. Vysvětlete princip řešení pomocí této rovnice.
zákl. objemová rovnice: (Op-Qo)dt=+(-) Szdz  +..plnění dz >0, -..prázdnění dz<0        
67. Dělení nádob a nádrží podle změny plochy hladiny v závislosti na hloubce vody. Co je mezní poloha hladiny a jak jí určíme.
a) prizmatické, b) neprizmatické: pravidelné, nepravidelné  mezní poloh hladiny – zu (ustálené proudění), vyrovnává se přítok s odtokem, omezuje změnu hladiny (při malém výtokovém otvoru) zu=Qp²/(μv²Sv²2g), Qp=Qo
68. Uveďte postup určení času částečného naplnění prizmatické nádrže a podmínky, kdy dochází k plnění.
Q=S*v,Q=S*s/t,  t=S*s/Q-částeč.naplněná nádrž
69. Uveďte postup určení času částečného vyprázdnění prizmatické nádrže a podmínky, kdy dochází k prázdnění.
t=2Sz / ηvSv√2g  *(√z1-√z2) 
70. Postup řešení plnění a prázdnění neprizmatických pravidelných nádrží.
Plocha se mění s hloubkou  t-se řeší integrací  Q=μ*S*√(2gr)   S=π/4*(b-2m*z)²
71. Výtok otvorem za ustáleného režimu, dělení výtokových otvorů a rozdíly v určování výtokového množství vody.
1,výtok malým otvorem v=√(2gh)   v celém otvoru-stejné v Q=S*v* μ 2,výtok velkým otvorem-dQ= μ*d/sinδ√¨((2g(r+h))
72. Co je částečně zatopený otvor, nakreslete schema a popište princip řešení velkého výtokového otvoru.
Viz71+spodní hladina zasahuje do přepadu
73. Co je přepad a co přeliv, přelivná hrana, přepadový součinitel, přepadová výška a energetická výška přepadu.
přepad – pohyb s volnou hladinou přes objekt, charakter. rozdíl H-h, konvex. zakřivení, změny tlak. a rychlostního pole, lze uvažovat jako rovinný jev  přeliv – je stěna, objekt, konstrukce, přes kterou přepadá přepad. průtok
přelivná hrana –t   přepad. souč. –   dokonalý či zatopený součinitel   přepad. výška –  energet. výška přepadu -
75. Uveďte dělení přepadů podle tloušťky konstrukce. Vysvětlete co je hydraulicky dokonalý a nedokonalý přepad a jak se liší určení přepadajícího množství vody, Q.a,přepad přes ostrou hranu t<0,67 h, malé průtoky, měrné přelivy b,přes jezový přeliv 0,97<t<2h, bystřinné proudění, zvláštní význam, Proudnicové přelivy, Jamboruv práh
c,přes širokou korunu t>2h  dokonalý přepad – Q=m*b*√2g*hna 3/2       (σz..souč. zatopení =1)
nedokonalý přepad – Q= m*σz*b*√2g*hna 3/2      (σz <1)
76.Co je vodní skok,za jakých podmínek na toku vzniká,nakreslete schema prostého vodního skoku s dnovým a povrch.režimem.
hydraulický jev – při přechodu bystř. p. na říční p. Změna kinet. en. v potenc. en. + ztráty.
dle podmínek: 1) vlnovitý (malý rozdíl y1 a y2) y2/yk ≤1,3  2) jednoduchý (prostý) y2/yk ≥1,8 – na hladině provzdušnělý válec, zákl. prud. při dně     3) s povrchovým režimem – vzuš. válec při dně
77. Dělení vodního skoku podle polohy vzhledem k vodní stavbě, nakreslete schema.
a) odlehlý yD<y2   b) přilehlý yD=y2, yC=y1      c) vzdutý yD>y2
78. Dělení podpovrchových vod podle původu.
1) vadózní voda (mělká podzemní voda) – vsakováním povrchové vody, kondenzací vod. Páry
2) juvenilní (mladá) podz. voda – při tuhnutí čedičového obalu Země    3) fosilní
81. Dělení podpovrchových vod podle převažujícího vlivu sil.
a) krystalická a strukturální voda – sil. fyz. – chem. vazby, součást zrn
b) hygroskopická voda – kondenzuje na povrchu zrn, molekulární sily (lze odstranit při 105 C)
c) obalová voda – molek. síly, tl. 5*10na -4 mm d) kapilární voda – kapil. sly, volný povrch vytváří duté menisky
e) voda v pevném skup. a voda chem.vázaná      f) vodní páry – ve fomě bublinek (5% pórů)
g) gravitační voda – pod kapil. vodou, pohybuje se vlivem gravit. síl
82. Vysvětlete a schematicky nakreslete homogenní a izotropní prostředí, nehomogenní a izotropní prostředí.
H-I(t α1=t h α2)(k21=k22)a,omogenní–filtrační vlastnosti zeminy stejné ve všech bodech  b,izotropní–filtr.vlastnosti nezávisí na směru prouděni podz.vody
83. Vysvětlete a schematicky nakreslete homogenní a izotropní prostředí, nehomogenní a anizotropní prostředí.
(t α1=t h α2)(k21=k22)
84. Pórovitost -  vysvětlete – pojmy plošná, objemová, aktivní a efektivní pórovitost.pórovitost:P=Vp/Vt (m³/m³)…resp. P=(Vp/Vt)*100 (% obj.) plošná pórovitost (v praxi): P=(ρs-ρd)/ρsefektivní p.:PE=VPE/Vt(VPE..objem pohybující se vody v pórech)aktivní p.:PA=VPA/Vt (VPA…objem pórů, kde voda odteče vlivem gravit. síly)
89. Zásobnost(storativita) zvodnělé vrstvy, dělení, schema s vysvětlením jednotlivých druhů zásobnosti. Co je specifická zásobnost?
schopnost zvodnělé vrstvy přijímat nebo uvolňovat kapalinu vlivem změny tlak. poloměru=hydr. tlaku
pružná – objem vody, který se uvolní volná – veškerá voda
91. Dělení studní podle různých kritérií. 
svislá konstrukce zapušťená do vodonosného horizontu (trubní, spouštěné, kopané)
- s odběrem x vsakovací, úplné (dno vrtu až na nepropustnou výšku)x neúplné,obyč. x artézské (voda vytéká pod tlakem) x smíšené